![](https://app-johanies-cz.s3.amazonaws.com/production/image/2016/06/05/13/05/51/df948da5-ea76-4b38-a444-63aa4ff45a7f/smm200k.jpg)
Tábory Gulagu na mapách a satelitních snímcích
Prohlédněte si tábory kolem Mrtvé trati na satelitních snímcích a archivních vojenských mapách. Díky mapovým podkladům, které jsme doposud nasbíral...
Sovětský teror se nesmazatelně vepsal do podoby dnešního Kazachstánu. Přes milion Kazachů zemřelo v důsledku hladomoru, další miliony lidí byly do tamních nehostinných stepí deportovány z celého tehdejšího Sovětského svazu. Tyto represe zasáhly i stovky Čechů a občanů Československa.
Všudypřítomné stopy pracovních táborů a sovětských represí jsou dodnes uchovány v magické kazašské krajině i v paměti místních obyvatel. Náš tým Gulag.cz se je vydal zdokumentovat a také se snažil zjistit, jak se místní obyvatelé vyrovnávají s temnou minulostí. Dvoutýdenní expedice se uskutečnila v listopadu 2021. Výsledky celé expedice jsou k dispozici na samostatném webu www.expedicekazachstan.cz., kde najdete například 3D modely a panoramatické snímky pozůstatků táborů a předmětů z Gulagu, příběhy obětí represí nebo také srovnávací snímky současných satelitních fotografií se špionážními záběry CIA z 50.–60. let 20. století a další unikátní materiály pořízené při expedici.
Kromě zdokumentovaných míst a příběhů jsme na expdici natočili dokumentární film Step a mráz (https://expedicekazachstan.cz/cs/page/film).
V Kazachstánu se od 30. do konce 50. let nacházelo minimálně 11 táborových správ Gulagu se stovkami jednotlivých lágrů. Prošlo jimi přes milion osob, další miliony skončily v Kazachstánu ve vyhnanství. O život přišly v důsledku těchto represí desetitisíce až statisíce lidí. My jsme navštívili pouze tři lokality spojené s touto historií - ženský tábor Alžir u Astany, Karlag u Karagandy a Stěplag u Žezkazganu.
Necelých 20 kilometrů na západ od hlavního kazašského města Astany leží městečko Akmol, dříve Malinovka. V něm se nacházel jeden z největších čistě ženských táborů Gulagu v celém SSSR – Akmolinský tábor žen vlastizrádců (rusky Akmolinskij lager žen izmennikov rodiny), zkráceně ALŽIR. Navštívili jsme místní muzeum, vypátrali jsme osudy českých vězenkyň a také se nám podařilo zdokumentovat dva původní baráky, které dosud zůstávaly stranou pozornosti.
Více zde: https://expedicekazachstan.cz/cs/page/alzir
Táborový komplex Karlag se rozkládal na území zhruba 230 na 140 kilometrů severozápadně od Karagandy a spadalo pod něj až 200 jednotlivých táborů (včetně ženského lágru Alžir). Karaganda, podle níž se nazýval, však nebyla jeho správním centrem. Tím bylo městečko Dolinka, v němž se dodnes nachází řada pozůstatků Karlagu – budovy velitelství, vězeňské baráky ženského lágru, dětský hřbitov i muzeum, které pro nás připravilo expozici o českých obětech Karlagu. Dolinku, vzdálenou zhruba 50 kilometrů od Karagandy, jsme během naší expedice navštívili třikrát.
Více zde: https://expedicekazachstan.cz/cs/page/karlag-denik
Unikátním místem připomínky obětí represí v sovětském Kazachstánu je memoriální komplex u města Spassk nedaleko Karagandy. Tam se stály tábory Gulagu a válečných zajatců a dnes se zde nachází 30 památníků obětem represí různých zemí a národů.
Více zde: https://expedicekazachstan.cz/cs/page/karaganda-spassk-karabas#spassk
Dalším cílem naší expedice bylo město Žezkazgan, kde se nacházelo ústřední Stepního tábora, neboli Stěplagu. Tam také v květnu 1954 propuklo významné Kengirské povstání vězňů Gulagu. Výsledky naší dokumentace těchto míst najdete zde: https://expedicekazachstan.cz/cs/page/zezkazgan
Související články
Prohlédněte si tábory kolem Mrtvé trati na satelitních snímcích a archivních vojenských mapách. Díky mapovým podkladům, které jsme doposud nasbíral...
Během expedice v roce 2016 jsme zmapovali tábory Borského ITL.
Během tří expedic (2009, 2011, 2013) jsme zmapovali 15 opuštěných pracovních táborů podél tzv. Mrtvé trati – železniční stavby Gulagu č. 501 a 503.
Související lidé
Dostala metál od Stalina, pak jí popravili manžela, odebrali syna (který se později stal sovětským národním umělcem) a nakonec ji zavřeli do kazach...
Neznámý příběh muže, kterého Sověti v roce 1948 unesli z Prahy do gulagu. Tam se postavil do čela úspěšné vzpoury a inspiroval Alexandra Solženicyn...